Mississippi er hjemmet mitt.
Jeg har bodd mange andre steder.
I New York, LA, San Francisco og Chicago.
Men dette stedet definerer meg.
June Bug.
Jeg fikk ham da han var fire og en halv måned gammel.
Han var underernært, men tøff.
Han har et fantastisk ganglag.
Lukten av gress om våren.
Fuglesangen.
Her hører jeg hjemme.
Foreldrene mine bodde også her.
En kan ikke forstå meg
adskilt fra stedet der jeg ble skapt.
Hver religion har en skapelsesberetning.
Hva kan de lære oss
om hvem vi er og hvor vi kommer fra?
Jeg skal reise tilbake til begynnelsen.
Jerusalem ble ansett som Edens hage.
Jeg graver opp sivilisasjonens eldste røtter.
Dette er fra mayakulturen.
Det er deres skapelsesberetning.
Jeg vil finne religionens skapelsesberetning.
En bodde blant forfedrene.
Og jeg drar tilbake til tidenes morgen.
Hinduene tror ikke på én skapelse.
Heller skapelsessykluser.
Jeg vil finne ut om vitenskapen og religionen kan sameksistere.
Big Bang er ikke skapelsen. Vi vet ikke
hva som var før Big Bang.
Det er flere milliarder mennesker på jorden.
Det er vanskelig å se for seg at vi kom fra én mann og én kvinne.
Men det gjorde vi.
Hvem var de?
Når og hvor levde de?
I jødedommen, kristendommen og islam, er Adam og Eva de første menneskene.
Ifølge skapelsesberetningen kom de fra Eden
i nærheten av Tigris og Eufrat
et sted i det gamle Østen.
TIGRIS OG EUFRAT
Ingen har funnet Edens hage,
men mange har prøvd.
Hvorfor vil vi finne den?
Grunnen er interessant.
Edens hage representerer ikke bare menneskehetens begynnelse,
men også begynnelsen av vår samtale med Gud.
Hvis vi finner ut når og hvor dette skjedde,
vil vi få vite mye om hvem vi er.
Da drar jeg til Jerusalem.
Dette er blant verdens eldste byer.
En har funnet mer enn 7000 gamle rester av liv her.
I dag er byen jødenes religiøse sentrum.
Her ble skapelsesberetningen skrevet ned
for rundt 2500 år siden.
Arkeolog Jodi Magness tar meg med til Den hellige gravs kirke.
Her er det en liten kjent kobling til Edens hage.
Dette er altså Den hellige gravs kirke.
Mange kristne tror det var her Jesus ble korsfestet og begravet.
Ifølge en annen tradisjon, er dette Adams gravsted.
Området vi kommer til nå,
er under ruinene av Golgata.
Kristne tror at Jesus ble korsfestet der.
Dette kalles Adams kapell.
I en gammel, kristen tradisjon
kobles dette stedet til Adam, det første mennesket.
Da Jesus ble korsfestet på steinen over oss...
Ja?
Rant blodet hans ned gjennom en sprekk i steinen.
Og Adam, det første mennesket lå gravlagt under ham.
Da Jesu blod rant over Adam,
ble han gjenopplivet.
For nesten 1700 år siden,
da den romerske keiseren Konstantin bygde kirken,
lagde han også et helgenskrin rundt denne sprekken i steinen
over Adams kapell.
Men strider ikke dette mot stedet i Bibelen
der det står at Edens hage ligger
i nærheten av Eufrat og...
- Tigris. - Tigris
I den versjonen av historien som er gjenfortalt i skapelsesberetningen,
ligger Edens hage et sted i Mesopotamia
i det vi nå kjenner som Irak.
Hvorfor tror du tradisjonen
etter Adam har sitt hovedsete i Jerusalem?
Adam hadde nok en spesiell kobling til Jerusalem.
Edens hage, eller Paradiset,
er stedet der Gud er til stede.
I tidlig jødedom, på Jesu tid,
befant Gud seg i tempelet, på tempelhøyden.
Dermed ble Jerusalem ansett som Edens hage.
Mener du at det kan være en metafor?
Ja. Adam var det første mennesket,
og på hebraisk betyr "Adam" simpelthen mann.
Vent nå litt.
Hva sa du nå...
Ordet betyr mann?
- Ja. - Adam.
Og navnet Adam...
Hvis en fjerner a-en,
får en ordet for blod, "dam".
Og legger en til "ah" på slutten,
får en "adamah", som betyr land.
Land og blod.
- Ja. - OK.
Kan historien om at Adam og Eva blir kastet ut av hagen
også være metaforisk?
Adam og Eva levde i Paradiset.
Men da de spiste av den forbudne frukten,
ble de kastet ut, og måtte drive jordbruk.
De ble altså verdens første bønder.
Jeg skal til en region hvor forskere graver frem
noen av menneskehetens eldste bondesamfunn.
Vi er i det sentrale Tyrkia.
Jeg vil finne ut om jordbrukets begynnelse
og troen på Gud kan høre sammen.
Kan dette ha vært Eden?
Amy?
Hei. Kom hit.
Arkeolog Amy Boggard og hennes team har gravd
her i Chatalhöyük i to tiår.
- Velkommen. - Takk.
Så, Chatalhöyük
er en 9000 år gammel bosetting.
9000 år gammel.
Fantastisk, ikke sant?
Den var 130000 kvadratmeter stor.
Som 20 fotballbaner.
- OK. - Så stor.
Amerikansk fotball er vanlig fotball?
Jeg vet ikke.
Antakeligvis vanlig fotball.
De er uansett omtrent like store.
Husene ligger sammen i tette klynger.
Det er ikke mye plass mellom dem.
Det er jo ingen plass mellom dem.
De hadde ikke vinduer eller dører.
Alle husene hadde inngang på taket.
- Virkelig? - Ja.
Det var ingen gater i Chatalhöyük.
Her gikk de på hustakene.
De jobbet på takene også.
Chatalhöyük var blant verdens første byer.
Tro om innbyggerne også var blant verdens første troende?
Trodde de verden var skapt av en gud?
Amy tar meg med til et hus der jeg kanskje kan finne noen svar.
Hva er funksjonen til
det hullet med rød kant? Det ser ut som om...
Som om det har en spesifikk funksjon.
Det er mange slike
her i området. Det er et gjemmested
for vulkansk glass.
En kan bruke det til å skjære med.
Det finnes ikke overalt.
De viktigste gjemmestedene arkeologene har funnet,
ligger under sengene.
Hva er de hullene der?
Det er gravsteder.
Vent nå litt.
Det er ikke plass til et voksent menneske der. Kanskje en baby.
Det blir plass til voksne mennesker
når de bindes opp veldig stramt.
Hullene åpnes med jevne mellomrom
for å legge inn flere.
Folk gravlegges under plattformer.
En lever sammen med forfedrene.
Det lyder religiøst.
Du har nok rett.
Det er mye vi ikke har funnet ut om de rituelle praksisene.
Det ser ut til at de har vært av stor betydning.
Er gravstedene bevis på at de trodde på Gud?
Antropolog Harvey Whitehouse forsøker å tenke som
de tidlige bybeboerne.
Dette er en ganske autentisk modell
av et typisk hus i Chatalhöyük.
Og slike gjenstander
kunne en forvente å finne i husene.
Her ser du eksempler på kunsten de hadde på veggene.
Oksehoder.
Mange hadde slike festet i veggen.
I ett tilfelle har jeg sett hodene arrangert som et slags
skjold rundt en slik plass.
Det var her de sov.
Du er antropolog, Harvey...
Så du er mest opptatt av
hvordan menneskene her tenkte, ikke sant?
Fantasien løper løpsk på et sted som dette.
Jeg har sett hva de har funnet i veggene
og under gulvene.
Vi vet at de hadde interessante ritualer
i forbindelse med begravelser.
Det hendte de tok levningene ut.
Vi vet ikke helt hva de gjorde med dem.
Ofte ble de lagt forsiktig tilbake igjen.
Det er som om det ikke bare er hus,
men også templer.
Du brukte ordet "tempel".
Tempel.
Hva er et tempel hvis det ikke er
omgivelsene der en kulturs ritualer blir utført?
Ritualene deres ble utført i husene.
Her i Chatalhöyük utførte de
alle slags ritualer,
særlig begravelsesritualer.
Men det er ingen tegn på organisert religion.
Jeg har altså ikke fått besvart spørsmålet mitt.
Var det på grunn av religion
at menneskene kunne leve sammen og dyrke marken?
Eller kom troen på Gud med sivilisasjonen?
I Chatalhöyük fikk jeg høre om en annen utgravning
noen hundre kilometer lenger øst, som kanskje kan gi meg noen svar.
En 11000 år gammel bosetning som lå mellom Tigris og Eufrat,
der Edens hage plasseres i Bibelen.
Dette er innhegning D.
Det er den best bevarte innhegningen.
Ifølge karbondateringen
er dette fra rundt 9400 f.Kr.
Det kalles Göbekli Tepe.
Her kan jeg kanskje finne spor etter de første øyeblikkene
med gudsdyrking.
Steinalderarkitekter bygde 20 monumentale sektorer
av store, T-formede søyler.
Arkeolog Lee Clarke leder teamet som skal dechiffrere mysteriet.
De to midterste søylene står midt i en oval bygning.
I bygningens vegg
er det mindre søyler med jevne mellomrom.
Det er gravert inn skremmende dyr i noen av søylene.
T-formen kan representere menneskets kropp.
Det kan være menn eller guder.
Hvis en ser nøye etter, skjønner en at T-en er hodet.
På den brede siden, ser vi en arm.
Her er det en beltespenne.
Det kan være mytologiske forfedre
eller de første guddommene.
Det er mulig de tilba guder
inni denne strukturen.
Lee, og de fleste arkeologer med ham, tror de utførte ritualer her.
Det ser ikke ut til at noen har bodd her.
Menneskene i Göbekli Tepe var jegere og sankere,
og ikke bønder som bodde på ett sted. Hvorfor bygde de da et tilbedelsessted
som ikke kunne flyttes?
Det er blant det vi lurer mest på.
Hvorfor kom de hit?
På denne tiden ble samfunnene
større og større, og ressursene ble tappet.
Etter som samfunnene vokste, ble faren for konflikt større.
Det blir vanskeligere å holde rede på relasjoner
og nettverk.
Når populasjonen vokste, måtte folk som nesten ikke kjente hverandre
jobbe sammen.
Det var oppskriften på konflikt.
Ritualene på Göbekli Tepe kan ha lettet konfliktene.
Kanskje for første gang i historien,
kom forskjellige folk sammen om troen.
I religionens formende øyeblikk,
kan de ha delt historier om hvor de kom fra.
Historier om en delt fortid
og en samlet fremtid.
Her kan en finne tegn på tilbedelse
fra mer enn 11000 år tilbake,
lenge før det fantes muslimer, kristne,
jøder, hinduer og buddhister.
Her samlet folk seg for å prate, spise og be.
Kanskje drivkraften
bak vår største oppnåelse, sivilisasjonen,
var Gud?
Men i dag deler vi ikke skapelsesberetningen.
Vi lever i et globalt samfunn med mange kulturer,
og vitenskapen har gitt oss et nytt perspektiv på skapelsen.
Den hevder til og med å kjenne vårt kosmologiske opphav.
Kan vitenskapen og religionen enes?
Skapelsen har forundret meg siden jeg var liten gutt.
Det begynte her,
i en kirke i Greenwood, Mississippi.
Jeg var rundt deres alder da det skjedde.
Presten leste fra skapelsesberetningen.
Det er 807361 ord i Bibelen.
Men en trenger ikke 807.000 ord
for å tro.
Vi trenger kun ti ord.
"I begynnelsen,"
"skapte Gud..."
Er dere med?
"...himmelen og jorden."
For meg var denne begynnelsen en gåte.
I ett øyeblikk fantes ingenting, og i det neste fantes alt.
- Du ser godt ut. - Jeg prøver.
Hvis Gud skapte universet,
hvem skapte Gud?
Da jeg ble eldre, hørte jeg om The big bang.
Ifølge denne teorien,
ble hele universet skapt av ett punkt
på et øyeblikk.
Vitenskapen kan fortelle oss mye om vårt kosmiske opphav.
Hvilken plass har religionen nå?
Jeg vil lære mer om islams skapelsesberetning,
så jeg reiser til Kairo.
Dette er blant de største og eldste byene i den muslimske verdenen.
Islam har dype røtter i vitenskapen.
Muslimske astronomer observerte himmelen
rett etter Muhammeds tid.
Den der har jeg ikke sett før. Hva er det?
Minareten på Al-Hussein-moskeen.
Harvard-historiker Ahmed Ragab
tar meg med til ett av Kairos spirituelle sentre,
Al-Hussein-Moskeen.
Alle steller seg på linje vendt mot Mekka.
En står tett.
Det skal ikke være noe mellomrom.
Ingen mellomrom.
De står sammen.
Ja.
Muslimer kommer hit hver dag.
De takker Gud for skaperverket.
Og etterpå går noen rett rundt hjørnet,
til den 250 år gamle kafeen El Fishawy.
Fortell om den islamske skapelsesberetningen.
Det hele begynner med en stor røyksky.
Himmelen og jorden trekkes ut av røykskyen.
Så blir jorden formet.
Det skjer før de levende vesenene skapes.
Det er en kosmisk forståelse.
Ja.
En kan se for seg røykskyen
i kosmos som verden ble formet av.
Ideen om røykskyer som det kommer noe ut av
står sterkt i mange mytologiske tradisjoner verden over.
Og det er del av den islamske skapelsesberetningen.
Synet på skapelsen innen islam
harmonerer med det vitenskapelige synet på jordens tilblivelse.
Det samme gjelder for tradisjoner som er mye eldre enn islam.
Aboriginerne har bodd i det sentrale Australia
i titusener av år.
De har fortalt historien om skapelsen
så lenge noen kan huske.
Så vakkert det er her.
Min bestefars familie har skjøttet dette stedet.
Nå er det jeg som har ansvaret.
Warren Williams og Arrernte-folket bor her.
Det er så stort her at en kan se det fra verdensrommet.
En kunne ha sett det på satellittbilder.
Ja.
Kulturell astronom Duane Hamacher
ser forbindelser mellom aboriginernes skapelsesberetning og vitenskapen.
Warren tar ham med til stedet der forfedrene sier det hele begynte,
et rundt krater kalt Tnorala.
Arrernte-folket forteller skapelsesberetningen om natten.
Da kan de se skaperne, himmelvokterne.
Himmelen i kveld...
Det blir en fin natt.
Nå kommer de ut.
Historien finner sted i en epoke kalt "The Dreaming".
Da levde himmelvokterne i melkeveien.
Skapelsen skjedde i "The Dreaming".
Kvinnene danset i seremonier,
og en av dem hadde en liten baby i armene.
Hun la barnet i en vugge.
En vugge av tre.
Dansingen skapte vibrasjoner,
Melkeveien ristet, og vuggen falt ut.
Det falt mot jorden og skapte krateret vi ser her.
Det er fascinerende, for ifølge vitenskapen,
traff en asteroide eller en komet bakken
og skapte en stor eksplosjon
og dette krateret.
Duane vil vite mer om vuggen
Warren og hans forfedre anser som begynnelsen på skapelsen.
Her.
En ser Melkeveien tydelig.
Det ligner en vugge forfra.
Den faller ut av Melkeveien.
I vestlig astronomi kalles den Corona Australis.
Det betyr "den sørlige kronen".
Men det ser ut som en vugge som faller ut av Melkeveien.
En vugge snudd på hodet.
Ved daggry ber Duane Warren om å vise ham
nøyaktig hvor stjernebabyen landet.
- Rett gjennom her. - Ja.
La oss se.
Det er i midten av meteorkrateret
geologer kaller Gosses Bluff.
Så her er det?
Ja. Her begynte det.
Steinene falt ned og skapte dette.
Den første mannen ble skapt.
Og den første kvinnen.
Jeg er her på grunn av dem.
Det begynte her. Den falt fra himmelen og skapte alt dette.
Vitenskapen har aldri ansett de gamle skapelsesberetningene
som valide.
Men vi er i ferd med å innse
at aboriginernes skapelsesberetning og det vitenskapelige perspektivet
er identiske. De sier det samme.
Ifølge arrernte-folket, begynte livet her.
Ifølge tradisjonen må en hilse forfedrene
når en er på dette hellige stedet.
Hei!
Vitenskapen kan leve side om side
med aboriginernes og muslimenes skapelsesberetning.
Jeg lurer på om det er tilfellet med den judeokristne skapelsesberetningen.
Derfor er jeg i Roma.
Michelangelos kunst i taket på det sixtinske kapell
forestiller skapelsesberetningen.
På seks dager skaper Gud lyset,
solen, månen og mennesket.
Jeg skal snakke med pavens vitenskapelige representant,
Marcelo Sanchez Sorondo.
Du er chancellor ved pavens vitenskapsakademi.
Stemmer.
Når og hvorfor ble akademiet startet?
I 1603.
1603?
Stemmer.
Den første generasjonens leder, var Galileo.
Tanken er at akademiet
skal utvikle det vitenskapelige perspektivet.
Det er snakk om to forskjellige perspektiver på skapelsen.
Skapelsesberetningen og big bang.
Big bang er ikke egentlig skapelsen.
Vi vet nemlig ikke
hva som kom før big bang.
Det er dét jeg lurer på.
Av den grunn,
kan en ikke si at skapelsen er big bang.
Dessuten er skapelsesberetningen i Bibelen
ikke vitenskapelig.
Vitenskapen kan altså ikke bevise eller motbevise den.
Nettopp. Bibelens skapelsesberetning
er teologisk,
ikke vitenskapelig.
Takk. Tusen takk.
Innen den katolske kirken leses ikke skapelsesberetningen
bokstavelig lenger.
Faktisk var den første vitenskapsmannen med en teori om big bang,
George Lemaître, prest
og medlem av pavens vitenskapsakademi.
Hvordan kan troen på Gud passe inn i den moderne kosmologien?
Det er veldig høyt under taket.
Bygningen strekker seg mot himmelen.
Ja, det kan du si.
Dette representerer himmelen.
En teologisk himmel.
Jeg skal møte pater Giuseppe Tanzella-Nitti,
vitenskapsmann på Vatikanets observatorium.
Du fascinerer meg veldig.
Du er astronom og prest.
Stemmer. Jeg studerte
radiogalakser og kvasarer.
En annen slags himmel.
Når vi tok galaktiske spektroskopier,
pleide jeg å be mens vi ventet på resultatene.
"Takk for det fantastiske universet du har skapt, Gud."
På et eller annet tidspunkt har du sikkert stilt deg spørsmålet
om hvordan jorden ble skapt.
Vi tenker gjerne at det er en uoverstigelig kløft
mellom den bibelske skapelsesberetningen
og den vitenskapelige teorien
om big bang. De er så forskjellige.
Skapelsen fra et teologisk perspektiv
er fullstendig forenelig med big bang.
Alt må ha en årsak.
Gud er utenfor rom og tid.
Før tiden.
Derfor er skapelsen evig.
Gud skaper universet kontinuerlig.
For Giuseppe og andre som ham,
gir kosmologien rom for det guddommelige.
Den gir oss nye måter å forstå Gud på, som den som kontrollerer rom og tid.
Jeg likte det pater Giuseppe sa om at skapelsen skjer kontinuerlig.
Den begynte og sluttet ikke med big bang.
Det er Guds vedvarende aktivitet,
og evolusjonen er inkludert.
Jeg tror ikke han mente at Gud eksisterer utenfor rommet og tiden.
Gud er rommet og tiden.
Tanken om at skapelsen er kontinuerlig høres ny ut,
men det er den ikke.
I regnskogen i Guatemala
finner vi bevis på skapelsestrangen til mayaene.
Hva om det ikke var én skapelse, men mange?
Jeg skal utforske ruiner fra mayakulturen.
Det er sump der vi lander.
En ny oppdagelse kaster lys over deres skapelsesberetning.
Det er få veier i den tette jungelen i Guatemala i dag.
Men arkeolog Richard Hansen forteller at for 2000 år siden,
var dette blant verdens største byer.
Vi anser Los Angeles og New York som moderne,
men de tenkte det samme om sine byer.
De hadde vannkanaler og motorveier.
- Virkelig? - Verdens første motorveier.
Velkommen til El Mirador.
Pyramiden er blant de største byggverkene i verden,
målt i volum.
Basen er 800 meter lang.
I El Mirador
har Richard funnet ruiner av en oldtidsby
mayaene kalte "slangeriket".
Her er det så mye å utforske
at det er blitt satt opp en permanent leir.
Dette er laboratoriet.
Her er legen vår.
Hvis du får et problem, løser han det.
- Virkelig? - Han er en fantastisk lege.
Jeg har faktisk...
- Miguel. - Miguel?
Morgan.
Morgan Freeman, ja.
Hyggelig å møte deg.
Ja, ikke sant?
Veldig hyggelig.
- Klare? - OK, da drar vi.
Richard skal vise meg en ny oppdagelse.
Dette er blant de mest interessante utgravningene vi har gjort.
Du store!
Dette ble skåret ut flere hundre år før Kristus.
Her er alle gudene i mayakulturen avbildet.
Så du mener at
dette er skapelsesberetningen?
Det er mayaenes bibel.
Mayaenes skapelsesberetning.
Og alle gudene som er med i historien.
Dette er utrolig.
En må tenke på at
dette ikke ble laget på 1400-eller 1500-tallet.
Dette er minst 2000 år gammelt.
Dette er den eldste versjonen av mayaenes
skapelsesberetning så vidt vi vet.
To svømmere bærer et hode.
Hodet kan si noe om
hvem som er avbildet her.
Vi tror det er Hunahpu.
Helte-tvillingenes far.
Han overvar skapelsen.
Deler av skapelsesberetningen har overlevd helt til i dag,
i et religiøst rituale jeg får lov til å delta i.
Ritualet er til minne om maisguden.
Han ble lurt ned i underverdenen
og halshugget.
Sønnene hans, helte-tvillingene, drar for å redde ham.
Men for å komme til underverdenen, må de bli til aske.
Asken representerer helte-tvillingene.
Hun blander aske og mais og heller det i vannet.
Når asken deres trekker inn i vannet,
blir tvillingene født på ny.
De kommer tilbake til jorden med maisgudens hode.
Det planter de i jorden.
Fra maisen lages de første menneskene.
Nå er helte-tvillingene i elven.
Nå skal de sende bollen rundt.
På et vis blir vi en del av historien når vi gjør dette.
Vi utfører ikke ritualer for å hedre Adam og Eva.
Men helte-tvillingene spilte en avgjørende rolle i mayakulturen.
Historien om død og gjenfødsel
var forbundet med maisavlingene,
som mayaene var avhengige av.
Richard forteller
at arkitekturen deres også gjenspeiler skapelsen.
Den speiler en kraft de så i himmelen.
For å se nærmere på dette, reiser vi til ruinene i Tikal.
Templene ligger i grupper på tre.
Triader.
Richard, jeg skjønner
at det er et mønster her, men...
Men noe mangler. Hva er det?
Det er et mønster, Morgan,
og slik har det vært i flere århundrer.
Her er det én bygning. Trappen peker innover.
Her er det enda en bygning.
Og den tredje?
Den tredje er rett foran oss.
Der er den tredje bygningen.
Den har falt fra hverandre nå.
Bygningen sto rett foran her vi sitter.
Den var like høy eller høyere.
De dannet en triade. Tre steiner.
Richard og andre eksperter tror
at steintemplenes konstellasjon
skulle ligne stjernetriangelet i Orion.
Midt i triangelet er det nebula,
eller stjernetåke.
Ifølge mayakulturen finnes det et himmelhjerte.
- Inni Orion. - Et himmel...
Det er inni Orion.
Selv i dag, når mayaene fyrer opp et tradisjonelt bål,
legger de ut tre steiner.
Skapelsens ild lyser fra senteret,
slik det gjør i Orion.
Mener du at mayaene hentet triaden,
manifestasjonen av skapelsen,
fra stjernebildet Orion?
Vi tror de så på Orion.
Vi vet at de var spesielt opptatt av tre stjerner.
De repliserte mønsteret med steinene
i disse tre bygningene.
Og de gjorde dette gang på gang.
De knytter oss til himmelen.
De lar oss se skapelsen på symbolsk vis.
Når jeg ser meg om her,
slår det meg hvor stort alt det mayaene skapte var.
Enorme byer, kolossale pyramider.
I denne sivilisasjonen var religionen konsentrert rundt skapelsen.
Den kontinuerlige skapelsen.
Men alt forsvant.
Alt mayaene bygde
har kollapset.
Det slår meg at vi ikke bruker nok tid på å hedre
våre forfedres innsats
og kreftene som gjør at vi kan leve.
Men innen én kultur takker de for skapelsen hver dag.
I Varanasi i India vil jeg se det med egne øyne.
I India bor det en milliard hinduer.
Hinduismen er verdens tredje største religion,
med mange guder og flere skapelsesberetninger.
En av de mest kjente, er sentrert rundt elven som gir dem liv,
Ganges eller Ganga.
Nå er vi ved Ganga-elven, Morgan.
Ganga.
Ganga er den helligste elven,
og sentrum for hinduers univers.
Den eksisterer fordi den er hellig
og skapt av himmelen.
Den eksisterer fordi...
Fordi en tror.
Ja.
Herlig.
Historiker Benda Paranjape tar meg med til et tempel til ære for Ganga.
Vær forsiktig.
Ganga er ikke bare en elv, men en gudinne også.
Du må automatisk bukke før du går inn.
Men ikke jeg som er så lav.
Og her ser du Ganga.
Hva holder hun i den øverste venstrehånden?
En lotusblomst.
Det skal være et...
Et tegn på renhet.
Skjønner.
Lotusblomsten vokser i gjørmen,
men blir ikke skitten selv.
Hinduene tror at Ganga opprinnelig fløt i himmelen.
Hun ble holdt fanget av skaperen, Brahma.
Brahma bestemte seg for å sende elven til jorden.
Men det var ett problem.
Ganga var så kraftfull.
Hvis hun falt til jorden, ville den drukne.
Guden Shiva...
blokkerte Gangas fall.
Han samlet vannet i håret sitt.
Shiva åpnet en hårlokk,
og Ganga fløt gjennom.
Hun er moren som har født alt.
Denne hellige elven
kom fra elven i himmelen som vi kaller Melkeveien.
De sier at Melkeveien er en refleksjon
en kan se i vannene bortenfor.
Vitenskapsmenn hevder at universet
er 14 milliarder år gammelt.
Hva sier hinduene?
Hinduene tror ikke på én skapelse.
De sier det er snakk om skapelsessykluser.
- OK. - Men den første skapelsen
kan ha vært for 8,6 milliarder år siden.
Denne skapelsesmyten
er vanskelig å forstå.
Vi sier at Brahma skapte universet.
Men så stilles spørsmålet: "Hvem skapte Brahma?"
Ja.
Det er dét som er spørsmålet.
Skapelsen må ha kommet først.
Det sies at vismennene var i transe
og fikk denne åpenbaringen angående skapelsen.
Men siden de fikk åpenbaringen i den tilstanden,
kan ikke vi vanlige folk forstå det.
Da må vi bare tro at det er over vår fatteevne.
Hinduenes filosofi innebærer ikke å forsøke å løse
gåten om skapelsen.
Den innebærer å være takknemlig hver dag for kreftene
som gjør at vi kan leve her.
Og blant dem, er Ganges.
Kom litt nærmere.
Vi skal se et rituale som kalles "aarti".
- Aarti? - Stemmer.
Det betyr "å vise lampen til gudene".
"Aarti" har funnet sted ved den hellige elven
hver kveld i flere hundre år.
Bønnen lyder:
"Gud, du er som min far og min mor."
Min mor.
"Du er hele min eksistens."
Hele min eksistens.
Jeg er som en skygge.
En beholder.
Som inneholder deg.
Fantastisk.
Syv prester ofrer alle elementene til Ganga.
Vann, luft, jord i form av blomster,
og det aller viktigste, lys,
som representerer sjelene våre.
Når seremonien er over, samles folk ved vannet.
De legger sin egen sjels lys på en liten flåte.
Slik ofrer individet seg til elven.
Lysene tar med sjelen til elven.
Dette er min sjels lys.
Min sjel. Du skal plassere den
der du tror det er bra for meg.
Hinduenes skapelsesberetning appellerer til meg.
Ifølge den var ikke gudene til stede ved skapelsen.
Det er et flott ordtak fra "Rigveda"
om begynnelsen på det hele:
Da var det hverken ikke-eksistens
eller eksistens.
Ideen er over menneskelig fatteevne.
Den overgår vårt intellekt.
Bare akseptér det.
Hvor kom vi fra?
En mann og en kvinne som ble kastet ut av paradiset
og begynte å pløye jorden?
Helte-tvillinger som plantet mais?
En elv som gir liv til et helt folk?
Ideene om hvor vi kommer fra, er de eldste fortellingene vi har.
De er delte ord og fjerne minner
som er limet i vår sivilisasjon.
Ikke alle tror på den samme skapelsesberetningen.
Vi er fra forskjellige steder.
Men alle, uansett hva vi tror på,
er sammen om én ting.
Vi kan undres over og være takknemlige for at vi er her.
Jeg håper mennesker vil åpne hjertet og sinnet
og innse at
troen ikke trenger å splitte oss.
Troen kan forene oss.
Sammen kan vi oppnå eksepsjonelle ting.
Som det var i opphavet så nå og alltid
og i all evighet.
Tekst: Mari Walle Thorsen